Paginacija
-
-
DISFUNKCIJA SAKROILIJAKALNIH ZGLOBOVA
-
Martina Jurgec Disfunkcija sakroilijakalnih zglobova je stanje koje uzrokuje bol u lumbalnom dijelu kralježnice. Sakroilijakalni zglob je struktura koja povezuje kralježnicu i zdjelični obruč, a nalazi se između zglobne površine os ilium i sakralne zglobne površine. Njegov položaj znatno utječe na biomehaniku kretanja, a njegova primarna funkcija je apsorbiranje i prenošenje sile s kralježnice na zdjelični obruč. Uz to odgovoran je i za olakšavanje poroda kod žena. Disfunkcija...
-
-
DISKRIMINACIJA U RADNOM ODNOSU
-
Josipa Mikola Ovaj rad prikazuje različite dimenzije borbe protiv diskriminacije na radnom mjestu, s posebnim naglaskom na intervencije koje promiču inkluzivno i raznoliko radno okruženje. Ispitujući širok spektar tema kao što su rodna, dobna, vjerska, etnička i seksualna diskriminacija, kao i stereotipi i predrasude, ovaj rad baca svjetlo na složenost izazova s kojima se suočavaju organizacije u osiguravanju jednakih prilika za sve zaposlenike. Analiza spolne i rodne diskriminacije otkriva...
-
-
DISKURSI RANE REHABILITACIJE NAKON CEREBROVASKULARNOG INZULTA
-
Ines Slaviček Ćulibrk Moždani udar (CVI) danas je jedan od glavnih uzroka onesposobljenosti i smrtnosti, kako u Hrvatskoj, tako i u svijetu. Iako najčešće zahvaća treću životnu dob svjedoci smo kako danas posljedice cerebrovaskularnog inzulta pogađaju sve mlađu, radno sposobnu populaciju. Iz tog razloga vrlo je važna rana rehabilitacija pacijenta kako bi se postigao što bolji napredak te kako bi stupanj onesposobljenosti bio što niži. Rehabilitacija pacijenta započinje odmah po postavljanju...
-
-
DISLOKACIJE RAMENOG ZGLOBA KOD SPORTAŠA
-
Valentina Jovanovac Kada se govori o ramenom zglobu, najčešće se misli na glenohumeralni zglob, ali osim njega, rameni zglob čine još 3 zgloba. Što bi značilo da funkcionalnu cjelinu ramenog zgloba čini glenohumeralni zglob, akromioklavikularni zglob, skapulotorakalni zglob te sternolavikularni zglob. Rame je najpokretljiviji zglob u ljudskom tijelu, ali je i vrlo nestabilan zglob što ga čini osjetljivijim na različite ozljede. Jedna od čestih ozljeda ramena su dislokacije ramenog zgloba....
-
-
DISTORZIJA GLEŽNJA KOD PROFESIONALNIH I REKREATIVNIH RUKOMETAŠICA I RUKOMETAŠA
-
Iva Višić Distorzija ili uganuće gležnja je mjesto na kojem je jedan ili više ligamenata gležnja djelomično ili potpuno rastrgano. Takve ozljede se događaju kod rukometaša u trenutcima bacanja, sprintova, naglih promjena smjerova, skokova i doskoka. Svi ligamenti imaju specifičan opseg pokreta i granice koje im omogućavaju održavanje zglobova stabiliziranim. Kad se ligamenti koji okružuju gležanj pomaknu preko ovih granica, to uzrokuje distorziju. Takvo istegnuće najčešće uključuje...
-
-
DISTRIBUCIJA PUTEM DRUŠTVENIH MREŽA
-
Tena Ivković Temeljni cilj u ovom radu je razraditi definiciju i svrhu društvenih mreža te njihov značaj iz perspektive potrošača i poduzeća. Za poduzeće društvena mreža predstavlja alat preko kojeg komunicira sa svojim potrošačima na način da prikupi informacije o njihovim željama i potrebama, predstavi im novi proizvod te zainteresira potencijalne potrošače za njihov proizvod. Također će biti prikazano kako su društvene mreže suvremeni najjeftiniji i najučinkovitiji marketinški...
-
-
DJECA S AUTIZMOM I FIZIOTERAPIJSKE INTERVENCIJE
-
Dora Jung Poremećaj iz spektra autizma (PSA) je neurorazvojni poremećaj karakteriziran poteškoćama u komunikaciji, socijalnoj interakciji te ograničenim i repetitivnim obrascima ponašanja i interesa. U DSM-5 kreiran je koncept dijagnoze „poremećaj iz spektra autizma“ koji obuhvaća: autistični poremećaj, Aspergerov poremećaj, dezintegrativni poremećaj u djetinjstvu i pervazivni razvojni poremećaj. Genetski i okolišni čimbenici imaju važnu ulogu u riziku nastanka PSA. Djeca s PSA...
-
-
DJECA S AUTIZMOM I FIZIOTERAPIJSKE INTERVENCIJE
-
Nikolina Manojlović Autistični poremećaj pervazivni je neurorazvojni poremećaj koji počinje u djetinjstvu. Sindrom je prvi opisao američki dječji psihijatar Leo Kanner. Poremećaj iz spektra autizma biološki je utemeljen, a karakterizira ga trojstvo poremećaja. Ti poremećaji utječu na sposobnost osobe da koristi i razumije socijalnu komunikaciju i interakciju te da bude fleksibilna u svojem razmišljanju, ponašanju i upotrebi mašte. Svaka terapija mora polaziti od individualnog razvojnog profila...
-
-
DJEČJA IGRA KAO OSNOVA MOTORIČKOG RAZVOJA
-
Ivana Čaklović Igra predstavlja najizraženiji oblik dječje aktivnosti i najvažniju zadaću svakog djeteta. Primarni je način djeteta da uči o sebi, drugima i okolini. Osim što dijete kroz igru istražuje svijet oko sebe i svoje mogućnosti, igrom se dijete može osloboditi ljutnje, frustracije ili konflikta te zadovoljiti svoje želje i potrebe. Djetetu energija služi kako bi se kretalo i igralo, kao njegova osnovna potreba, kao i potreba da boravi u prirodi. Ako dijete nije u mogućnosti boraviti...
-
-
DOBROBIT DJECE KROZ PRIZMU MJERA U NADLEŽNOSTI SUDA
-
Nora Frankić Pravo djeteta na život u obitelji jedno je od ključnih prava obuhvaćenih Konvencijom o pravima djeteta. „Recept“ za pravilan razvoj djeteta je odrastanje u brižnom, sigurnom i poticajnom obiteljskom okruženju, kojem trebaju težiti roditelji, budući su upravo oni nositelji pune odgovornosti za dobrobit i razvoj djeteta, te za kvalitetu odnosa s djetetom u obitelji. Roditelj je odgovoran za donošenje odluka kojima će osigurati sigurnost i zdravlje djeteta, te zadovoljiti njegove...
-
-
DODACI PREHRANI KOD PROFESIONALNIH SPORTAŠA
-
Jurica Ivančan Dodacima prehrani smatra se hrana čija je svrha dopuniti uobičajenu prehranu. Oni predstavljanju koncentrirane izvore hranjivih tvari ili druge tvari prehrambenog ili fiziološkog učinka. Namijenjeni su ispravljanju prehrambenih nedostataka, podupiranju određenih fizioloških funkcija ili održavanju odgovarajućeg unosa određenih hranjivih tvari. Na tržištu se nalaze u obliku tekućina, prahova, tableta, ampula, gelova ili neki drugih načina primjene i smatraju se pripravcima...
-
-
DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU
-
Kristina Ernješ Postupak donošenja zakona pokreće se dostavom prijedloga zakona predsjedniku Sabora. Predsjednik Sabora prijedlog zakona upućuje radnim tijelima na razmatranje. Radna tijela izjašnjavaju se o svim elementima prijedloga zakona, a Odbor za zakonodavstvo posebno i o ustavnim osnovama zakona. Rasprava o prijedlogu zakona u pravilu se obavlja u dva čitanja. Prvo čitanje je prvi dio u postupku donošenja zakona. Drugim čitanjem zakona smatra se rasprava o konačnom prijedlogu zakona. Treće...
Paginacija